KURZUS: Anyagmozgatás-raktározás II.

MODUL: IV. modul: Darabáruk (egységrakományok) raktározása és tárolása

7. lecke: A tárolási folyamat tervezése

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a tárolási rendszer fogalmát; saját szavaival meghatározni a tárolóeszköz és tároló berendezés fogalmát; felsorolni a tárolási rendszerek megválasztásának szempontjait; sorba rendezni a tárolási rendszer megválasztását befolyásoló tényezőket fontosságuk alapján; saját szavaival meghatározni a tárolt áruk jellemzőit; kiválasztani a tárolt áruk fontos jellemzőit és ezek hatását a tárolásra; saját szavaival meghatározni az állványokon történő tárolás jellemzőit; kiválasztani az állványokon történő tárolás típusait, jellemzőit; kiválasztani a polcos állványos tárolás jellemzőit kézi kiszolgálás esetén; kiválasztani a rekeszes állványos, az átjárható állványos tárolás, a görgős állványos tárolás, a gördíthető állványos tárolás jellemzőit; kiválasztani a különleges állványokon való tárolás típusait és ezek jellemzőit; kiválasztani az állvány nélküli tárolás típusait és ezek jellemzőit.
Tevékenységek
Olvassa el a 7. leckét! Határozza meg a tárolási rendszer fogalmát! Határozza meg a tárolóeszköz és a tároló berendezés fogalmát! Sorolja fel a tárolási rendszerek megválasztásának szempontjait! Rendezze sorba a tárolási rendszer megválasztását befolyásoló tényezőket fontosságuk alapján! Határozza meg a tárolt áruk jellemzőit! Válassza ki a tárolt áruk fontos jellemzőit és ezek hatását a tárolásra! Határozza meg az állványokon történő tárolás jellemzőit! Válassza ki az állványokon történő tárolás típusait, jellemzőit! Válassza ki a polcos állványos tárolás jellemzőit kézi kiszolgálás esetén! Válassza ki a rekeszes állványos, az átjárható állványos tárolás, a görgős állványos tárolás, a gördíthető állványos tárolás jellemzőit! Válassza ki a különleges állványokon való tárolás típusait és ezek jellemzőit! Válassza ki az állvány nélküli tárolás típusait és ezek jellemzőit!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 65 perc olvasás, tanulás, 30 perc önellenőrzés.
Tananyag
A tárolási rendszer megválasztása
A tárolási rendszerekről általában. A tárolási rendszer olyan szerves egység, amely különböző elemekből (tárolóeszközök, tároló berendezések) és azok kölcsönös kapcsolataiból áll, és - ezek együttműködése útján - meghatározott funkciót tölt be.
A tárolóeszközök a tárolási folyamat korszerűsítését lehetővé tevő, hordozható - általában anyagmozgatási segédeszközként is használható - sík, vagy oldalfalakkal határolt, esetleg az áru sajátos alátámasztását biztosító elemek (rakodólapok, tárolókeretek, tárolóládák stb.).
A tároló berendezések a tárolóeszközökön levő, vagy egyedi jellegű áruk elhelyezését biztosító - általában a padlóhoz rögzített - elemek (rakodólapos állványok, polcos állványok, görgős állványok stb.).
Tárolási rendszerek - a rendszerképzés szabályainak megfelelően - különböző szempontok szerint képezhetők. A megválasztás szempontját figyelembe véve célszerű:
eszköz, illetve berendezés igény, a kezelés módja, a tárolt áruk tárolás közbeni mozgása, a tárolóterületen való (horizontális) elrendezés, és magassági (vertikális) elrendezés szerint
tárolási rendszert képezni.
A tárolási rendszer megválasztását befolyásoló tényezők fontosságuk szerint rendszerezhetők.
Elsődleges befolyásoló tényezők a tárolt árukkal kapcsolatos jellemzők, valamint a tárolási funkciók.
Másodlagos befolyásoló tényezők a rendelkezésre álló tárolóeszközök választéka és azok jellemzői, az anyagmozgatás gépesítési rendszere, valamint az áruk folyamatos cserélődésének ("first in - first out" elv) biztosítása.
Harmadlagos befolyásoló tényezők a raktárépület adottságai, a be- és kiszállítás módja, a tárolóterület és a tárolótér kihasználása, valamint az ügyvitel és az árunyilvántartás adottságai.
Negyedleges befolyásoló tényezők a tárolómezők elhelyezhetősége és a raktár belső elrendezhetősége.
A befolyásoló tényezők rendszerét az 58. ábra szemlélteti.
A tárolási rendszer megválasztását befolyásoló tényezők
58. ábra
A tárolt áruk számításba vehető jellemzői a következőkben foglalhatók össze:
Az áru alakja szabályos és szabálytalan lehet. Tárolási és mozgatási szempontból a szabályos alakú áruk vagy áruegységek a legelőnyösebbek. Célszerű, ha az áru, a belőle képzett egység vagy csomag téglatest alakú és a különböző méretű téglatestek valamilyen modul-rendszert képeznek. E modul-rendszer alapján választhatók ki a tárolóeszközök.
A szabálytalan alakú árukat olyan csomagolással célszerű ellátni, amelynek burkoló méretei szabályos alakúak.
Az áru mérete és tömege meghatározza a gépi kezelhetőségét, a tárolóeszközök és berendezések méreteit és a teherbíró képességét.
Az áru csomagolása megszabja a tárolóeszközön vagy eszköz nélkül való tárolás lehetőségét, illetve befolyásolja a tárolóeszköz kiválasztását. Kedvező esetben a csomagolás közvetlen halmazolást is lehetővé tesz (pl. bálák, ládák, hordók stb.), vagy biztosítja a tárolóeszközökön összefogott egységrakományok közvetlenül egymás fölé helyezését. Amennyiben a csomagolás teherbíró képessége a felső rétegek súlyát deformálódás mentesen, illetve károsodás nélkül nem tudja tartani, a tárolóeszközöknek kell alátámasztó elemekkel rendelkeznie.
Az áruk kémiai, fizikai és biológiai sajátosságai a tárolótér kialakítása (pl. hűtött, fűtött, szellőző stb.), valamint a tárolóeszközök és berendezések megválasztása (pl. a költséges, hűtött térben nem célszerű rakodólapokat alkalmazni a viszonylag nagy magasságuk miatt) irányában támaszt követelményeket.
A készletnagyság, az árufajták száma az áruválaszték (szortiment), valamint a forgási sebesség, mint összefüggő befolyásoló tényezők vizsgálandók. A teljes készleten belül egymástól eltérő tulajdonságokkal rendelkező árufajták száma, az árufajtákon belüli választék (cikkelemek száma) és a forgási sebesség kihatással van a raktár technológiájára, megszabja a tárolási rendszert (a tárolóeszközök fajtáját, az áruelrendezés módját stb.), meghatározza a raktári munka jellegét és mennyiségét.
A készletnagyság és az árufajták közötti összefüggés az ABC diagrammal jellemezhető.
A raktárnak az újratermelési folyamatban betöltött szerepe (a tárolás funkciója) a tárolási rendszer megválasztásának ugyancsak lényeges szempontja. Az üzemi raktárak jelegüknél fogva pl. más tárolási rendszer kialakítását kívánják (azonos árufajták esetén is, mint a gazdasági tartalékraktárak.
A rendelkezésre álló, illetve a tervezés során figyelembe vehető tárolóeszközök és berendezések választéka, illetve azok paraméterei a tárolási rendszer megválasztásának fontos tényezője. A célszerű tárolási rendszer kialakítása esetenként egyedi tervezésű, illetve kivitelezésű tárolóeszközöket vagy berendezéseket kíván, amely a költségek jelentős növekedésével jár.
Az anyagmozgatás gépesítési rendszere a tárolóeszköz, illetve a berendezések igény mellett befolyásolja a tárolási magasságot, a tároló mezők elrendezhetőségét és a tároló berendezések méreteit.
Az áru folyamatos cserélődési lehetőségének biztosítása (a "first in - first out" elv kielégítése) a tárolási rendszer kialakításának elengedhetetlen követelménye. E követelmény kielégítése érdekében egyes árufajtáknál (pl. romlandó áruknál) folyamszerű tárolást kell megvalósítani, más esetekben a készletezés megfelelő szervezésével is lehetséges a tárolt áru folyamatos cserélődését biztosítani.
A raktár építészeti adottságai az alkalmazható tároló berendezések méreteit és a tároló mezők elrendezhetőségét befolyásolják. A raktár méretei közül a hossz, a szélesség, a belmagasság (födémmagasság), valamint a tartóoszlopok távolsága bír jelentős szereppel. Ezek a méretek egyben a raktár befogadó-képességét is megszabják.
Új raktárak tervezésekor az előzetesen kiválasztott tároló berendezések méreteihez és a kialakított tárolási és anyagmozgatási technológiához tervezhető a raktárépület. Meglevő raktárak esetén a raktár födémmagassága szab határt a tároló berendezések (és így a halmazolás) magasságának.
A be- és kiszállítás módja a tároló eszközök, illetve a tároló berendezések kiválasztásakor veendő figyelembe. Amennyiben egyedileg kezelhető áruk (pl. bálázott áruk, ládázott áruk, papírtekercsek stb.) tárolóeszköz, illetve tároló berendezés nélkül - az egyedi darabok közvetlen egymásra helyezésével - biztosítható. Rakodólapokon érkező és kiszállításra kerülő áruk tárolása is célszerűen rakodólapokon történhet - a csomagolás teherbíró képességét függően - közvetlenül egymásra halmozással, vagy tároló állványra helyezéssel.
A tárolóterület és a tárolótér kihasználásának növelésére irányuló törekvés a raktár technológiai tervezése során folyamatosan figyelembe veendő szempont. A raktárüzem gazdaságossága ugyanis a fajlagos tárolási költségek csökkentését igényli. Bár a térkihasználás növekedésével a tárolóeszközök, illetve berendezések beruházási költsége növekszik, a fajlagos tárolási költség csökken.
Az ügyvitel és az árunyilvántartás rendszere az árufajták és azokon belüli választék raktáron belüli elhelyezését befolyásolhatja (pl. cikkszám szerinti elrendezés).
A tároló mezők elhelyezhetősége és a raktár belső elrendezhetősége a tárolóeszközök és berendezések megválasztását, az egységrakományok síkbeli elrendezését befolyásolja.
Tárolás állványokon
Az állványokon való tárolás alapesetei. Az állványos tárolás lehetőségét akkor kell mérlegelni, ha az áru vagy csomagolása nem rendelkezik kellő szilárdsággal, illetve ha nem lehet belőle megfelelő stabilitású halmazokat képezni. Állványos tárolás szükségessége merül fel akkor is, ha követelmény minden árufajtához és árucikkhez a tetszőleges rendszerességgel való hozzáférés lehetőségének a biztosítása, valamint ha állványkiszolgáló gépes anyagmozgatási rendszert tervezünk.
Az állványos tárolás alapesetei a tárolómezőn való horizontális elrendezés, az állványfajta, valamint a kiszolgálási mód szerint vizsgálhatók (59. ábra).
Az állványos tárolási rendszer alapesetei
59. ábra
Az állványok megválasztásának szempontjai. Az állványok megválasztását a tárolt áru jellemzői, az alkalmazott anyagmozgatási rendszer, az áruforgalom nagysága és a raktárépület adottságai befolyásolják.
Az árujellemzők (az egyedi vagy az egységrakományba összefogott áruk alakja, mérete, tömege) az állványfajta megválasztása mellett befolyásolja az állványok tartóelemeinek méretosztását és szilárdsági méreteit.
Az anyagmozgatási rendszer az állványok magassági, esetenként (pl. kézi anyagmozgatás mellett) a mélységi méretét szabja meg.
A raktárkészlet összetétele és az áruforgalom az állványfajta megválasztását, az épület adottságai az állványsorok magassági és hosszirányú méreteit befolyásolják.
Polcos állványos tárolás. Kézi kiszolgálás esetén a tárolási technológia kialakításakor az egyes polcokhoz való könnyű hozzáférhetőséget és a legkisebb erővel való kiszolgálás lehetőségét kell figyelembe venni.
A hozzáférhetőség akkor a legelőnyösebb, ha az állvány magassága - átlagos testmagasságú dolgozót alapul véve - 2,20 m, mélysége pedig 0,3...0,5 m. Legjobb hozzáférhetőség 1,0...1,7 m fölötti polcok kihasználhatósága - nehezebb hozzáférhetőség miatt - általában rosszabb. A 0,5 m-nél mélyebb polcok csak nagytérfogatú árukkal szolgálhatók ki. Legcélszerűbb a 0,4 m mélység, mert kettős állvány esetén 0,8 m-es állvány szélességi méret adódik, amely egyben a szabványos rakodólap egyik irányú méretének felel meg.
A kiszolgáláshoz szükséges erőkifejtés függvényében a polcos tárolóállvány három zónára osztható. Egyszerű erőkifejtéssel (a kar közel vízszintes kinyújtásával) biztosítható az 1. zóna (kb. 1,0...1,7 m szakasz) kiszolgálása. A 2. zóna (kb. 1,7-2,2 m) kiszolgálásához összetettebb erőkifejtés szükséges, végül a 3. zóna (kb. 0,05...1,0 m) kiszolgálása az egész testet igénybe veszi. Ennek megfelelően a súlyosabb és a gyorsabban forgó árut célszerű a középső zónában elhelyezni, míg a felső és az alsó zónákban a könnyebb és lassabban forgó áruk részére helyet biztosítani.
A fentiek figyelembevételével kialakított polcos állványt szemléltet a 60. ábra.
A polcos állvány
60. ábra
A kézi erővel kiszolgált tárolóállványok magassága (és így a halmazolási magasság) létrák alkalmazásával növelhető. A létrákon való mozgás azonban megnehezíti, veszélyesség és lassúvá teszi az árukezelést. Célszerűbb ezért a kézi erővel kiszolgált tárolóállvánnyal berendezett nagyobb belmagasságú raktárak kihasználhatóságát kezelőjáradék vagy galériák létesítésével növelni.
A létrás kiszolgálás akkor vehető számításba, ha az egyes árufajták raktáron levő készleteiből mozgó és tartalék-készlet képezhető. Ez esetben az alsó zónában (kb. 2,0 m-ig) helyezhető el a mozgásban levő készlet, a 2,0 m magasság feletti zónában pedig a tartalékkészlet (61.a ábra). Az alsó zóna készlete folyamatosan (de nagyobb egységekben) pótolható a felső zóna készletéből (61.b ábra).
Gépi kiszolgálás esetén az állványok magassági mérete a kiszolgáló gép (rendszerint komissiózó emelőtargonca) emelési magasságához igazítható.
A polcos állványos tárolás alacsony forgási sebesség és nagy áruválaszték mellett, általában kisforgalmú raktárakban alkalmazható (pl. szerszámraktárak, szertárak stb.).
Tárolóládás állványos tárolás. Kézi kiszolgálás esetén az állványok magassági méretét a polcos állványoknál tárgyalt megfontolások alapján kell megválasztani. A mélységi méret a számításba jövő tárolóládák méretétől függ. A hazai gyártású különböző típusú, illetve méretű ratamobil tárolóládák méreteinek megfelelően állíthatók össze az ugyancsak hazai gyártmányú Dexion-Salgó állványrendszer alkalmas elemei.
Az élő- és a tartalékkészlet elhelyezése (a), és pótlási folyamata (b) 2 m-nél nagyobb kézi kiszolgálású állványok esetén
61. ábra
Gépi erővel kiszolgált állványok esetén a magassági méret az anyagmozgató gép (rendszerint komissiózó emelőtargonca) emelési magasságától, illetve a raktár födémmagasságától függ.
A tárolóládás állványos tárolás általában nagy befogadó képességű, főleg kis tréfogatú árukat (apró cikkeket) nagy választékban tároló raktárakban alkalmazható.
Rekeszes állványos tárolás. A rekeszes állványok egységrakományba összefogott (tárolóeszközre helyezett) áruk állványos tárolását teszik lehetővé. Tartóoszlop-távolságuk és mélységük rendszerint a szabványos rakodólapok méreteihez igazítható.
A rakodólapos egységrakományok magassága azonban tág határok között változhat (0,4...1,2 m), ennek megfelelően a sorozatban gyártott állványrendszerek a rakományt alátámasztó hossztartók osztásváltoztatási lehetőségét is biztosítják.
Az osztásváltoztatás különböző rendszerek szerint lyukasztott szögacél állványoszlop és tartóelem-kialakítással (pl. Dexion-Salgó rendszer), ékes megoldással (Omnia-rendszer) stb. biztosítható.
A rekeszes állványok kiszolgálása padlószinten mozgó anyagmozgató gépekkel (pl. emelőtargoncákkal), fej feletti anyagmozgató gépekkel (pl. halmazoló futódarukkal), és állványkiszolgáló gépekkel egyaránt megoldható. Az állványok magassága így az alkalmazott anyagmozgató gép halmazolási magasságának a függvénye.
A rekeszes állványos tárolás alkalmazható olyan - rakodólapos egységrakományokat tároló - raktárakban, ahol követelményként jelentkezik az egyes egységrakományokhoz való hozzáférés szükségessége, illetve olyan áruk esetén, amelyeknél az árujellemzők vagy a csomagolás szilárdsága a rakodólapos rakományok egymásra helyezését nem teszi lehetővé.
Átjárható állványos tárolás. A hagyományosan kialakított és elrendezett tárolóállványok gépi kiszolgálása - az anyagmozgatás-gépesítési rendszertől függően - a két állványsor között 1,4 ... 3,2 m széles anyagmozgatási út kialakítását teszi szükségessé. Ennek következtében a tárolóterület (és a tárolótér) jó kihasználása nem biztosítható.
Amennyiben a raktárban tárolásra kerülő egységrakományok azonos méretűek és a minden egyes rakományhoz való hozzáférés szükségessége nem követelmény, a 62. ábrán látható átjárható állványos tárolás alkalmazható.
Átjárható tárolóállványok elrendezése
62. ábra
A tárolómezők elrendezésekor a raktár hosszirányú falai mentén 3,0..3,5 m széles anyagmozgatási utat kell szabadon hagyni, a közbenső területre pedig a 37. ábra szerinti elrendezésének megfelelően állványok telepíthetők.
Az átjárható tárolóállványok kiszolgálása emelőtargoncákkal biztosítható. Az emelőtargonca a szükséges magasságra emeli a rakományt, behajt az állványok közé, az egységrakományt a kijelölt helyre viszi, leereszti a hossztartókra, majd fordulás nélkül hátramenetben visszatér. A felemelt egységrakomány állványoszlopok közötti mozgatása az emelőtargonca gondos vezetését kívánja, ezért a padlóra kerékvezetőt célszerű szerelni. A betárolás az állványsor egyik oldala, a kitárolás a másik oldala felől történik, ezáltal biztosítva az áruk folyamatos cserélődését.
Átjárható állványos tárolás mellett az állványsorok között anyagmozgatási útra nincs szükség, így a tárolóterület és a tárolótér jól kihasználható.
Görgős állványos tárolás. Az átjárható tárolóállványok továbbfejlesztett változatainak tekinthetők a görgős tárolóállványok. Az átjárást biztosító tárolóállványok hossztartóit 2...3°-os lejtőszögben felszerelve és tárcsás vagy hengeres görgőkkel kiegészítve, görgős tárolóállvány alakítható ki (63. ábra).
Görgős tárolóállvány kiszolgálása emelőtargoncákkal
63. ábra
A görgős állványos tárolási rendszer alkalmazásának előfeltétele, hogy a tárolt áru görgősoron szállítható legyen. Egyenlőtlen kiterjedésű áruk sík lemezre, rakodólapra vagy tárolóládába helyezve tehetők e rendszer szerinti tárolásra alkalmassá.
A görgős állványok kiszolgálása - a tárolt rakományok térfogatától és tömegétől függően - emelőtargoncákkal, esetenként kézi erővel történhet. A betárolási oldalon behelyezett sík alsófelületű áruk, vagy rakodólapokon, illetve tárolóládákban összefogott rakományok a gravitációs erő hatására a kivételi oldal felé gördülnek. A kiemelt rakomány helyére mindig újabb és újabb rakomány gördül előre.
A görgős állványos tárolás a legkorszerűbb tárolási rendszerek közé tartozik. Biztosítja az áru folyamatos cserélődését, a tárolóterület jó kihasználását, és lehetővé teszi a kiszolgálás automatizálását.
Előnyösen alkalmazható olyan nagy forgalmú raktárakban, ahol az áru átfutási ideje rövid, így a raktározás nem annyira tárolási, mint mozgatási problémát jelent.
Gördíthető állványos tárolás. A tárolóterület-kihasználás növelésének egyik hatásos módja a gördíthető állványos tárolási rendszer alkalmazása. A tárolóállványokra szerelt kis átmérőjű görgők lehetővé teszik azok padlószinten, vagy kötött pályán (sínpályán) való hossz- vagy keresztirányú (64. ábra), esetleg kombinált elmozdítását, így az anyagmozgatási utak szükség szerinti alakítását, illetve folyamatos feltöltési és ürítési rendszer kialakítását.
Az állványok kiszolgálása általában kézi, mozgatásuk kézi, ritkábban gépi úton történik. Kézi mozgatás 1...2 t tömegig alkalmazható. Kiszolgáláskor egyidejűleg általában csak egy állványhoz lehet hozzáférni.
Sínpályán keresztirányban gördíthető tárolóállvány
64. ábra
A gördíthető állványos tárolási rendszer kis áruforgási sebesség mellett alkalmazható.
Különleges állványokon való tárolás. A különleges méretű áruk (rudak, lemezáruk, tekercsek stb.) különleges állványok kialakítását kívánják. A változtatható osztásközű állványrendszerek (pl. Dexion-Salgó) általában biztosítják az egyéb állványtípusok összeszerelési lehetőségét is.
Rúdáruk tárolására pl. konzolos állvány (65. ábra), függőleges fogas rekeszes állvány (66. ábra) és vízszintes fogas rekeszes állvány (67. ábra) egyaránt alkalmazható.
Konzolos állvány
65. ábra
Függőleges fogas rekeszes állvány
66. ábra
Vízszintes fogas rekeszes állvány
67. ábra
Lemezáruk tárolására - a lemez méretétől és tömegétől függően bakállvány (68. ábra) vagy deltaállvány (69. ábra) alkalmazható.
Az egyéb különleges méretű áruk (pl. huzaltekercsek, gumiköpenyek stb.) tárolására alkalmas tárolóállványok ugyancsak alkalmazkodnak az áru sajátos alakjához és jellegéhez, figyelembe véve a könnyű és lehetőség szerint géppel való kiszolgálás lehetőségét.
Az állványos tárolási rendszerek összehasonlítása. A gyakrabban alkalmazott állványos tárolási rendszerek és a tárolt áruk jellemzői közötti kapcsolatok jellegét a 23. táblázat foglalja össze.
Bakállvány
68. ábra
Deltaállvány
69. ábra
Gyakoribb állványos tárolási rendszerek és a tárolt áruk közötti kapcsolatok
A tároló mezőn való elhelyezés | Tároló állvány | Hozzáférhetőségi fok* (%) | Áruforgási sebesség | Raktárkészlet
soros | rekeszes | 100 | változó | változó
tömb | átjárható | 8...15 | kicsi | nagy
tömb | görgős | 8...15 10...20 | nagy | nagy
tömb | gördíthető |  | kicsi | kicsi
23. táblázat
Tárolás állványok nélkül
Az állványok nélküli tárolás alapesetei. Az állványok nélküli tárolás akkor valósítható meg, ha egy-egy árufajtából nagyobb mennyiséget kell tárolni, és nem követelmény, hogy minden áruegységhez tetszőleges rendszerességgel hozzá lehessen férni.
A halmazhatóságot egyrészt az áru tulajdonságai, illetve csomagolás, másrészt megfelelő egységrakomány képző eszköz biztosíthatja.
Az állványok nélküli tárolás előnyei:
elmarad a tároló berendezés létesítésének jelentős költsége; rendszerint jobb terület- és térkihasználás biztosítható; a raktár könnyen és gyorsan átállítható újabb árufajták fogadására, tárolására.
*hozzáférhetőségi fok = közvetlenül hozzáférhető egységrakományok száma összes tárolt egységrakományok száma
Hátrányai:
az áruegységekhez nem lehet közvetlenül hozzáférni; a tárolási magasságot az áru tulajdonságai és biztonsági előírások korlátozzák; a tárolóterületek áttekintése, a tárolt árufajták ellenőrzése csak a tárolási rend pontos betartásával biztosítható.
A felsorolt előnyök és hátrányok mérlegelése alapján lehet eldönteni, hogy adott esetben állványnélküli, vagy állványos tárolási rendszert célszerű alkalmazni.
Az állványnélküli tárolás alapeseteiként a közvetlen halmozás és a tárolóeszközökön való tárolás említhető.
A közvetlen halmazolás általában csak akkor célszerű, ha tárolási egység egyben forgalmi egység is. Ha rendszeresen kell a tárolási egységnél kisebb árumennyiséget kiadni, akkor az árufajták közül legalább egy-egy egység hozzáférhetőségét és bonthatóságát kell biztosítani.
A tárolóeszközökön való tárolás egységrakomány képzésére célszerűen alkalmas áruknál vehető számításba. Tárolóeszközként a legkülönfélébb egységrakomány képző eszközök (rakodólapok, tárolólemezek, tárolókeretek, tárolóládák stb.) alkalmazhatók, amelyek állványos, vagy állvány nélküli tárolási rendszerek kialakítását teszi lehetővé.
A tárolóeszközökön való tárolás fontosabb alapesetei:
1. | a sík rakodólapos tárolás;
2. | a tárolólemezes tárolás;
3. | az oldalfalas, keretes vagy sarokoszlopos rakodólapos tárolás;
4. | a tárolókeretes tárolás.
Az 1. és 2. módszer szerinti tárolás akkor alkalmazható, ha a csomagolás szilárdsága az egymásra helyezett rakományok tömegéből eredő nyomóerőt deformálódás mentesen viseli (pl. a ládázott, dobozolt áruk), vagy a nyomóerő nem okoz káros elváltozásokat, nem okozza az áruk minőségi romlását (pl. zsákolt áruk).
Tárolás közvetlen halmazolással. A közvetlen halmazolás tárolóeszközt nem igényel, így a tárolóeszközök beszerzési költsége is elmarad. További előnye, hogy a tárolási magasság és a hasznos magasság azonos (nincsenek tárolásra nem használt, a tárolási magasságból levonandó magasságrészek), így a tárolótér vertikális kihasználása maximális lehet.
Az áru kézi vagy gépi erővel halmozható. Kézi erővel történő halmazolás kistömegű egységek esetén kb. 2,20 m tárolási magasságig lehetséges.
Gépi halmazolás emelőtargoncákkal vagy futódarukkal biztosítható. Az anyagmozgatást, illetve a halmazolást végző gépet az áru alakjához és méretéhez igazodó megfogó szerkezettel (pl. papírhenger fogó stb.) kell ellátni.
Sík rakodólapos tárolás. Szabályos kiterjedésű (elsősorban a modulus rendszerbe illő) csomagolással rendelkező (pl. dobozolt), vagy egyéb, sík rakodólapokon kezelhető (pl. zsákolt) áruk tárolása esetén alkalmazható módszer. Előnyei elsősorban akkor jelentkeznek, ha a be- és a kiszállítás is sík rakodólapokon történik, és az áru az egységrakományos megbontása nélkül kerülhet tárolásra.
A sík rakodólapos rakományok kezelése (rakodása, belső mozgatása és halmazolása) gépi működtetésű emelőtargoncákkal történhet, de kisegítésképpen kézi emelővillás targoncák és rakodóállványok is alkalmazhatók.
A sík rakodólapokon történő tárolás előnye a közvetlen halmazolással szemben, hogy az áru az egész szállítási folyamatba beilleszthető rakodólapos egységrakományként kerül tárolásra, és a belső mozgatásnál, illetve rakodásnál - miután különleges megfogó szerkezetet az egységrakomány kezelése nem igényel - a legjobb halmazolási tényezővel rendelkező (toló oszlopos, terpesz stb.) emelőtargoncák alkalmazhatók. Hátránya a tárolási magasság egy részének lekötése (rakodólaponként közel 15 cm).
Tárolólemezes tárolás. A rakodólapos tárolás hátrányait küszöböli ki. Ha a tárolótér üzemeltetése költséges (pl. hűtőházak esetén), a rakodólapok helyszükséglete viszonylag nagy veszteséget okoz, így a sík rakodólapos tárolás nem célszerű. Az is előfordul, hogy kevésbé értékes áruk rakodólapos tárolása, az esetleg nagymennyiségű rakodólap beszerzési költsége miatt nem gazdaságos. Ilyen esetben is tárolólemezes tárolás a célszerűbb.
A tárolólemezek fémből, rétegelt lemezből vagy műanyagból készülhetnek. Felületi méretük a szabványosított rakodólap méretéhez hasonlóan 800×1200 mm.
A lemezekkel képzett egységrakományok kezeléséhez az emelőtargoncákat különleges megfogó- és letoló-szerkezettel kell ellátni. Az emelőtargonca az egységrakományt megközelítve az emelőszán alsó helyzetében a fogószerkezetet előretolja. Az előretolt fogószerkezetet a rakodólemez felhajlított szélét megfogja, majd a lemezen levő rakományt lemezzel együtt a villákra, vagy a villák helyett felszerelt sík lapra húzza. A rakomány, megemelés után a tárolóhelyre továbbítható. A tárolóhelyen az emelőtargonca az egységrakományt a halmaz tetejére helyezi, majd lassú hátramenet és a megfogó szerkezet lassú előretolása közben a rakománytól megválik.
A tárolólemezes tárolás előnyei a sík rakodólapos tárolással szemben: a rakodólemez magassága minimális (0,5...1,5 cm), így a tárolási magasság jól kihasználható; a lemezek saját tömege a sík rakodólapok saját tömegének 10...15-öd része, így a tárolási egység tömegét kisebb mértékben növeli. A beszerzési költség a sík rakodólapok beszerzési költségének 30...40%-a.
Az oldalfalas, keretes vagy sarokoszlopos rakodólapos tárolás kevésbé szabályos méretű, vagy kevésbé teherbíróképes csomagolású áruknál alkalmazható módszer. Az egymás fölé helyezett egységrakományok tömegét a rakodólap, illetve annak tartozéka viseli.
A rakodólapos rakományok kezelése a különböző szerkezeti sajátosságú emelőtargoncák bármelyikével, vagy halmazoló futódaru segítségével történhet.
A tárolókeretes tárolás nagy, vagy szabálytalan áruk tárolásánál alkalmazható módszer. A tárolókeretek alapmérete általában 800×1200 mm, de esetenként - főleg terjedelmes áruknál - ettől eltérő méretűek - a tárolt áruk alakjához és méretéhez alkalmazkodva - különböző kialakításúak lehetnek.
A tárolókeretes rakományok kezelése - az oldalfalas, keretes és sarokoszlopos rakodólapos rakományokhoz hasonlóan - emelőtargoncákkal, vagy halmazoló futódarukkal történhet.
Az állvány nélküli tárolási rendszerek összehasonlítása. Az állvány nélküli tárolási rendszerek, illetve a rendszer megvalósítását lehetővé tevő tárolóeszközök a beszerzési költség, a saját tömeg, a kezelhetőség, a rakományképzés, a térigény és áruvédelem jellege szerint hasonlíthatók össze.
A sík rakodólapokkal és a tárolólemezekkel szemben az oldalfalas, a keretes és a sarokoszlopos rakodólapok, valamint a rakodókeretek a mozgatás és a tárolás alatt az áruk védelmét is biztosítják. Ezzel szemben jelentős beszerzési költségtöbblettel (az oldalfalas és a keretes rakodólapok, illetve a tárolókeretek beszerzési költsége a rakodólapok beszerzési költségének 10-12-szerese) és saját tömegtöbblettel kell számolni.
Az oldalfalas, a keretes és a sarokoszlopos rakodólapok, valamint a tárolókeretek olyan áruk tárolását is lehetővé teszik, amelyek egyébként tárolóállványok beépítését igényelnék. A tároló állványokkal összehasonlítva, a következő előnyökkel rendelkezik:
a tárolás mellett az áruk raktáron belüli mozgatására is használhatók; könnyen átcsoportosíthatók; mennyiségük a raktári készlet alakulásától függően tetszés szerint növelhető vagy csökkenthető.
Hátrányuk:
a tárolási magasság nem növelhető tetszés szerint; azonos egységre vonatkoztatott beszerzési költségük nagyobb.

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke (tankönyv) tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A tárolási rendszer olyan szerves , amely különböző és azok kölcsönös áll, és meghatározott funkciót tölt be.
2. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A a tárolási folyamat korszerűsítését lehetővé tevő, hordozható sík, vagy oldalfalakkal határolt, esetleg az áru sajátos alátámasztását biztosító elemek.
3. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A a tárolóeszközökön levő, vagy egyedi jellegű áruk elhelyezését biztosító - általában a padlóhoz rögzített - elemek.
4. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Tárolási rendszerek szempontjai: - , illetve berendezés igény, - a módja, - a tárolt áruk tárolás közbeni , - a tárolóterületen való elrendezés, - elrendezés szerint.
5. Döntse el, hogy igaz vagy hamis az állítás!
A 0,5 m-nél mélyebb polcok csak nagytérfogatú árukkal szolgálhatók ki. |
6. Döntse el, hogy igaz vagy hamis az állítás!
Legcélszerűbb a 0,5 m mélység, mert kettős állvány esetén 1 m-es állvány szélességi méret adódik, amely egyben a szabványos rakodólap egyik irányú méretének felel meg. |
7. Döntse el a következő állításról és a következményről, hogy igaz vagy hamis valamint azt, hogy a kettő között van-e összefüggés!
A polcos állványos tárolás kézi kiszolgálás esetén:
Állítás: Legcélszerűbb a 0,4 m polcmélység, mert kettős állvány esetén 0,8 m-es állvány szélességi méret adódik
Következmény: A 0,8 m-es méret a szabványos rakodólap egyik irányú méretének felel meg.
Válassza ki a helyes megoldást!
| állítás igaz- indoklás igaz - van összefüggés
| állítás hamis- indoklás igaz - nincs összefüggés
| állítás igaz- indoklás hamis - nincs összefüggés
| állítás hamis- indoklás hamis - nincs összefüggés
8. Csoportosítsa a különleges állványokon való tárolás megnevezését és képét!
k: konzolos állvány f: függőleges fogas rekeszes állvány v: vízszintes fogas rekeszes állvány b: bakállvány d: deltaállvány
Írja a megnevezés előtti kisbetűt a megfelelő kép elé!
Betűjel | Kép
9. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az állványok nélküli tárolás akkor valósítható meg, ha egy-egy árufajtából mennyiséget kell tárolni, és követelmény, hogy áruegységhez tetszőleges hozzá lehessen férni.
10. Sorolja fel az állványok nélküli tárolás előnyeit! Pótolja a fogalmakat! Az állványok nélküli tárolás előnyei: - a tároló berendezés létesítésének jelentős költsége; - rendszerint terület- és térkihasználás biztosítható; - a raktár könnyen és gyorsan átállítható árufajták fogadására, tárolására.
11. Sorolja fel az állványok nélküli tárolás előnyeit! Pótolja a fogalmakat! Az állványok nélküli tárolás hátrányait: - az áruegységekhez lehet hozzáférni; - a tárolási magasságot az áru tulajdonságai és biztonsági előírások ; - a tárolóterületek áttekintése, a tárolt árufajták ellenőrzése csak a tárolási rend pontos biztosítható.
12. Döntse el, hogy igaz vagy hamis az állítás!
A közvetlen halmazolás általában nem célszerű, ha tárolási egység egyben forgalmi egység is. |
13. Sorolja fel a tárolóeszközökön való tárolás fontosabb alapeseteit! Pótolja a fogalmakat! - a rakodólapos tárolás; - a tárolás; - az , vagy sarokoszlopos rakodólapos tárolás; - a keretes tárolás.