KURZUS: Anyagmozgatás-raktározás II.

MODUL: I. modul: Raktározás és tárolás

1. lecke: Raktározás és tárolás alapfogalmai

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a raktározás feladatait; saját szavaival meghatározni a termelési folyamat főbb elemeit; kiválasztani a raktározási és a várakozási műveletcsoportok helyét a termelési folyamatban; kiválasztani a raktározási folyamat jellemzőit; saját szavaival meghatározni a disztribúció fogalmát, feladatait; saját szavaival meghatározni a raktárgazdálkodás feladatait; csoportosítani a raktározás és tárolás fogalmait és jellemzőit; felsorolni a raktározás technikai elemeit; felsorolni a raktározási módokat; felsorolni a raktárak típusait, jellemzőit.
Tevékenységek
Olvassa el az 1. leckét! Határozza meg a raktározás feladatait! Határozza meg a termelési folyamat főbb elemeit! Válassza ki a raktározási és a várakozási műveletcsoportok helyét a termelési folyamatban! Válassza ki a raktározási folyamat jellemzőit! Határozza meg a disztribúció fogalmát, feladatait! Határozza meg a raktárgazdálkodás feladatait! Csoportosítsa a raktározás és tárolás fogalmait és jellemzőit! Sorolja fel a raktározás technikai elemeit! Sorolja fel a raktározási módokat! Sorolja fel a raktárak típusait, jellemzőit!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 25 perc olvasás, tanulás, 20 perc önellenőrzés.
Tananyag
1. A raktározás szerepe a gazdaságban
Általános szempontok
Az anyagok, áruk termelése és felhasználása vagy elfogyasztása között rövidebb-hosszabb idő telik el. Az időeltolódást előidézheti egyes áruk termelésének idényszerűsége és egyenletes fogyasztása (pl. mezőgazdasági termékek), illetve más áruk egyenletes termelése és idényszerű fogyasztása (pl. ruházati cikkek). Az időeltolódást - az áruk állagmegóvása mellett - a raktározás egyenlíti ki.
A korszerű termelési rendszerek folyamatos működéséhez egyenletes anyagfolyamatot kell biztosítani a nyersanyagok, félkész- és késztermékek meghatározott mennyiségét raktározni kell. A termelés és a fogyasztás zavartalan ellátáshoz a gazdaság különböző szféráiban alapanyagokat, termelőeszközöket és fogyasztási cikkeket kell tartalékolni. E tartalékok használati értékének megóvása a raktározás feladata.
A raktározás és az újratermelési folyamat
Az újratermelési folyamatban a ki-, illetve a megtermelésből kiindulva a feldolgozáson és az elosztáson át a végső fogyasztásig, vagy felhasználásig - az anyagok, termékek sajátosságaitól függően - többször találkozunk a láncolatba beépülő raktározással.
A raktározás megjelenhet, mint termelő, feldolgozó, elosztó és a felhasználó vagy fogyasztó, valamint a közlekedés szerves tevékenysége, de önállósult formában is létezhet.
A raktározás úgy fogható fel, mint az újratermelési folyamat szükséges láncszeme. A raktározásban felhasznált élő- és holtmunka a szükséges társadalmi munka jegyét hordozza. A raktározás az újratermelési folyamat hatékonyságát pozitívan befolyásolja mindaddig, amíg a feladatokat a szükségletnek megfelelően és kielégítő műszaki-gazdasági színvonalon oldja meg.
A raktározás és a termelési folyamat
A termelési folyamat:
a technológiai, a mozgatási, az ellenőrzési, a várakozási és a raktározási
műveletcsoportok összessége. A műveletcsoportok sajátosságaiból adódóan az anyag a termelési folyamaton belül:
alakítási, mozgatási és nyugvási
fázisban lehet (28. ábra).
A termelési folyamat fázisainak és műveletcsoportjainak kapcsolata
28. ábra
A raktározási és a várakozási műveletcsoportok a termelési folyamat elején (pl. nyersanyag raktározás), a folyamat közben (pl. műveletközi raktározás) és a folyamat végén (pl. késztermék-raktározás) egyaránt előfordulnak.
A raktározás a termelési folyamatrendszeren belül olyan részrendszer, amelynek az egész folyamatra nézve kiegyenlítő és szabályozó szerepe van.
A raktározás és a disztribúció
A disztribúció az anyagoknak, félkész- és késztermékeknek az újratermelési folyamat forgalmi szférájában lezajló, szervezetten irányított komplex mozgásrendszere. Ennek során a termelési folyamatból kikerülő anyagok, félkész- és késztermékek fokozatosan a fogyasztás, illetve a felhasználás tárgyává válnak.
A disztribúció feladatai:
a termelő és felhasználó között a tényleges földrajzi távolság áthidalása (szállítás), a termelés és a felhasználás időpontja közötti rés áthidalása (raktározás), a termelt áruk mennyiségi és minőségi összetétele és a felhasználók igényei közti rés áthidalása (piackutatás, hirdetés), a korszerű nagytömegű termelés és a felhasználók kistételű igénye közötti rés áthidalása (kereskedelmi áruelosztás) és a termelés és felhasználás között eltelt időben a tulajdonosi funkciók áthidalása (a kereskedelem kockázatvállalása).
A raktárak tehát a disztribúció szempontjából a termelés és a felhasználás helye közötti áramlás fő gyűjtő, rendszerező, csoportosító és terelő csomópontjai, a raktározás pedig az e helyeken folytatott tevékenységek összessége. A raktározás így a disztribúció folyamatának dinamikus szabályozó láncszeme.
A raktárgazdálkodás feladata
A raktárgazdálkodás a raktárüzem gazdasági, technikai, technológiai és szervezési tevékenységének összessége. A vállalati raktárgazdálkodás fő feladatai:
a) | az optimális készletek mértéke alapján raktárkapacitás biztosítása;
b) | műszaki-gazdasági szempontból megfelelő raktározási technológia alkalmazása;
c) | a raktározási feladatok megoldásához szükséges munkaerő biztosítása.
2. A raktározás és a tárolás (raktár és tárolóhely)
A tárolás általában a raktározásnál szűkebb körű tevékenység (pl. munkadarabok két művelet közötti, vagy építési anyagok bedolgozás előtti várakozása), esetenként alkalomszerű, terület- és térigénye kevésbé jelentős, technológiai folyamata egyszerű, technikai berendezések iránti igénye alacsony fokú.
A tárolóhely gyakran alkalomszerűen kiválasztott szabad, vagy körülkerített, esetleg röptetővel ellátott terület.
A raktározás valamilyen folyamatrendszer meghatározott technológiai, technikai és létszámigényű részrendszere, amely az áruk állagmegóvása mellett a folyamatrendszer igények szerinti szabályozásában is részt vesz.
A raktár az a komplex létesítmény, amely a raktározási feladatokat megoldja.
A szaknyelvtárolásnak nevezi a raktárban az áruk huzamos nyugvó állapotát is.
A raktározás technikai elemei
A technikai elemek biztosítják a raktározással szemben támasztott technikai, technológiai, valamint a szabályozási feladatok egy részének maradéktalan kielégítését. A technikai elemek közé sorolhatók:
a létesítmények (épület, bunker, rakodó stb.), a tárolóeszközök és berendezések (állványok stb.), az anyagmozgató gépek és eszközök, az ügyviteli és nyilvántartó eszközök, az ellenőrző eszközök (mérleg, ellenőrző műszerek stb.), és a kiegészítő berendezések (légkondicionáló, hűtő, szárító, töltő stb. eszközök és gépek).
3. A raktározási módok és megválasztásukat befolyásoló tényezők
A raktározási módok a raktározási (tárolási) feladat megoldására alkalmazható létesítmények szerint különböztethetők meg, amely az általános raktározási gyakorlatban:
1. | raktárépületben (hagyományos, csarnok- vagy magasraktár),
2. | tárolóban (nyitott, röptetővel ellátott, körülkerített tárolóhely),
3. | bunkerek, silókban és
4. | tartályokban
történhet.
A raktározási módok megválasztását alapvetően a raktározandó áruk következő jellemzői határozzák meg:
a fizikai állapot, a sajátosság és a raktározandó mennyiség.
4. A raktárak osztályozása
A raktárak osztályozhatók a gazdasági ágazatok alapján, valamint az újratermelési folyamaton belül a termelési folyamatban és a disztribúcióban betöltött szerepük szerint, továbbá a készletváltozás (áruforgalom) sajátosságainak figyelembevételével.
A gazdasági ágazatok alapján:
ipari, mezőgazdasági, kereskedelmi, közlekedési és készlettároló
raktárak különböztethetők meg.
A termelési folyamatban betöltött szerepük szerint:
nyersanyag, félkész termék és késztermék-
raktárak lehetnek.
A disztribúcióban betöltött szerepük szerint:
fogyasztási cikk nagykereskedelmi, fogyasztási cikk kiskereskedelmi, termelőeszköz-kereskedelmi és készletező nagykereskedelmi, felvásárló, melléktermék- és hulladékgyűjtő kereskedelmi, és közlekedési szállítmányozó
raktárak lehetnek.
A készletváltozás (áruforgalom) sajátosságai szerint az alábbi esetek lehetségesek:
azonos árufajta érkezik és távozik nagy mennyiségben (pl. készletező nagykereskedelem) kevés árufajta érkezik nagy mennyiségben, sok árufajta távozik kis tételekben (pl. fogyasztási cikk- és termelőeszköz-nagykereskedelem), sok árufajta érkezik kis mennyiségben, távozás nagyobb mennyiségben (pl. felvásárló kereskedelem), sok árufajta érkezik és távozik kis mennyiségben (pl. ipari alkatrészraktárak), a kis tételben távozó kis mennyiségű anyag időközönként visszatér (pl. szerszámraktár).