KURZUS: Anyagmozgatás-raktározás II.

MODUL: II. modul: A tárolandó árumennyiség (készlet) meghatározási lehetőségei, a készletgazdálkodás

2. lecke: A készletgazdálkodás

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival meghatározni a készletgazdálkodás feladatait; kiválasztani a be- és kiszállítások típusait; csoportosítani a készletek időbeni változását jellemző ábrákat és a be- és kiszállítások típusait; kiválasztani a szakaszos be- és kiszállítás típusait; saját szavaival meghatározni a készletgazdálkodásban használatos alapfogalmakat; csoportosítani a készletgazdálkodással kapcsolatos fogalmakat és jelentésüket; saját szavaival meghatározni az árufajta fogalmát; saját szavaival meghatározni az ABC elemzés lényegét; kiválasztani az ABC elemzés szempontját; sorba rendezni az ABC elemzés analízis menetét.
Tevékenységek
Olvassa el a 2. leckét! Határozza meg a készletgazdálkodás feladatait! Válassza ki a be- és kiszállítások típusait! Csoportosítsa a készletek időbeni változását jellemző ábrákat és a be- és kiszállítások típusait! Válassza ki a szakaszos be- és kiszállítás típusait! Határozza meg a készletgazdálkodásban használatos alapfogalmakat! Csoportosítsa a készletgazdálkodással kapcsolatos fogalmakat és jelentésüket! Határozza meg az árufajta fogalmát! Határozza meg az ABC elemzés lényegét! Válassza ki az ABC elemzés szempontját! Rendezze sorba az ABC elemzés analízis menetét!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 20 perc olvasás, tanulás, 20 perc önellenőrzés.
Tananyag
1. A készletgazdálkodás elemei
A készletgazdálkodás feladata az igények szerint lebonyolítandó forgalomban a gazdasági szempontok alapján optimalizált készlet meghatározása és annak dinamikus szinten-tartása. A készletprobléma vizsgálatához abból kell kiindulni, hogy a raktározás meghatározott folyamatrendszer (kapcsolódó) részrendszere. A raktározandó készletek nagyságának meghatározásához a megelőző és a következő részrendszerek törvényszerűségeit kell vizsgálni. A 30. ábrán az áruelosztási rendszer vázlatát mutatjuk be, amelyen megfigyelhetők a tárolandó készletnagyság kialakításában szerepet játszó rendszerkapcsolatok.
A készletek időbeni változása a be- és kiszállítások időbeli lefogyásától függ, amelyek rendszerint sztochasztikus jellegűek, és az alábbi alapesetek valamelyike szerint megy végbe (31. ábra):
szakaszos beállítás - folyamatos kiszállítás, folyamatos beszállítás - szakaszos kiszállítás, szakaszos beszállítás - szakaszos kiszállítás, folyamatos beszállítás - folyamatos kiszállítás.
A folyamatos be- és kiszállítás az időosztás finomításával szakaszos függvénybe mehet át.
A szakaszos be- és kiszállítás lehet:
állandó időperiódusú és állandó tételnagyságú, állandó időperiódusú és változó tételnagyságú, változó időperiódusú és állandó tételnagyságú, változó időperiódusú és változó tételnagyságú.
A készletgazdálkodásban használatos alapfogalmak között a nyitó és zárókészlet, a jelentésköteles készlet, a rendelési tételnagyság, a biztonsági készlet, a maximális készlet, a szükséglet, az utánpótlási idő, a rendelési időköz és a forgási idő (forgási sebesség) említhető.
A nyitókészlet (Qny) a készletpolitika kialakítását képező időszak indulásakor, a zárókészlet (Qz) az időszak lezárásakor rendelkezésre álló árukészlet. A raktározási gyakorlatban az időszaki leltárok során felvett készletet is az előző időszak záró-, ill. következő időszak nyitókészleteként kezelik.
Az áruelosztási rendszer vázlata
30. ábra
A be- és kiszállítás időbeni változásának alapesetei
31. ábra
A jelentésköteles készlet (Qj) a megrendeléstől a rendelt tétel leszállításáig eltelt (utánpótlási) idő alatti szükséglet. Ha a raktárkészlet a jelentésköteles készlet szintjére csökkent, a következő tétel rendelését fel kell adni.
A rendelési tételnagyság (q) az esetenként megrendelt árumennyiség.
A biztonsági készlet (Qb) tartalékolt árumennyiség, amely a kereslet véletlen ingadozásait vagy előre nem látható pótlási akadályokat egyenlít ki.
A maximális készlet (Qm) a rendelési tételnagyság és a biztonsági készlet összege:
Qmax = q + Qb.
Az időegységre vonatkoztatott szükséglet (B) lehet:
determinisztikus, sztochasztikus, idényjellegű (szezonális), és ismeretlen.
Az utánpótlási idő (tp) a megrendeléstől a q mennyiség leszállításáig eltelt idő.
A rendelési időköz (t) a rendelési tételnagyság és a szükséglet hányadosa: t = q/B.
A forgási idő (tf) a készlet cserélődő részének kiszállítása alatt eltelt idő. A gyakorlatban - durva közelítésként - a raktár befogadóképessége és az átmenő forgalom viszonyát is szokás forgási időnek venni. A forgási idő reciprok értéke a forgási sebesség.
2. Az árufajták (cikkelemek) figyelembevétele a raktárkészlet meghatározásakor, a cikkek rangsorolása
Az árufajták (cikkek, cikkelemek) a raktárkészlet egymástól eltérő tulajdonságú és jellemzőjű áruk részhalmazait jelentik. Az egyes árufajták mozgatási és tárolási igényei, készletnagysága, forgalma, értéke stb. kisebb-nagyobb mértékben különböznek, emiatt e vizsgálatokat elvileg árufajtákra kell elvégezni.
Az árufajták nagy száma (pl. kereskedelmi raktárakban 104 nagyságrendű a cikkelemek száma) a raktárkészlettel stb. kapcsolatos számításokat rendkívül megnöveli, így rendszerint egyszerűsítéseket kell végrehajtani. Az egyszerűsítés A-B-C elemzéssel vagy mintavételezéssel végezhető.
Az ABC elemzés az egyes árufajták kiválasztott jellemzőjének vizsgálatán alapul. A vizsgálat jellegétől függően elemezhetjük az egyes árufajták
forgalmát (tömegben, térfogatban, egységrakomány-darabszámban, értékben, bevételben, rendelési számban stb.), és készletét (tömegben, térfogatban, egységrakomány-darabszámban stb.).
Az analízis menete:
1. | a kiválasztott jellemző szerint az egyes cikkelemeket csökkenő sorrendbe állítjuk;
2. | cikkelemenként kiszámítjuk a jellemző összértékéhez viszonyított (százalékban mért) részesedéseket;
3. | a cikkelemeket a megválasztott határértékek szerint osztályozzuk (pl. az összforgalom első 80-85%-át szolgáltató cikkelemeket az A, a következő 10-12%-ot adó cikkelemeket a B, a maradékot a C kategóriába soroljuk);
4. | ábrázoljuk a függvényt (Lorenz-görbe).
A Lorenz-görbe jellemző alakulása a 32. ábrán látható.
Az A jelű csoportba tartozó árufajták készletnagysága cikkelemenként pontosan számítandó, míg a B és C csoportba tartozó árufajták készletvizsgálatát egyszerűbb modellek segítségével, esetleg több árufajta összevonásával - vezértermék választásával - végezhetjük.
A mintavételezési eljárást akkor alkalmazzuk, ha az A-B-C elemzés elvégzéséhez az adatok beszerzése nem biztosítható. Kellő számú árufajta véletlenszerű kiválasztása és az ezekből képzendő raktárkészlet nagyságának meghatározása lehetőséget nyújt a teljes raktárkészletre való - meghatározott pontosságú - következtetésre.
Lorenz-görbe alakulása
32. ábra

| Megjegyzés: Lorenz-görbe - lásd Statisztika
Koncentráció elemzése
Koncentráció: az a jelenség, hogy a sokasághoz tartozó teljes értékösszeg jelentős része a sokaság kevés egységére összpontosul.
A koncentráció erőssége kétféleképpen mutatható ki:
(1) LORENZ-görbe készítésével.
Jellemzői:
négyzetben történő ábrázolás a gi' függvényben ábrázoljuk a zj' értéket gi' = kumulált relatív gyakoriság zj' = kumulált relatív értékösszeg átlót meghúzni kötelező két tengelyen100 %, x = gi'; y = zj'
Koncentrációs terület: az átló és a Lorenz-görbe által bezárt terület. Minél nagyobb ez a terület, annál nagyobb a koncentráció.
A koncentráció fokát mérhetjük koncentrációs együtthatóval:
K = koncentrációs terület / háromszög területe
(2) Számítással: K = G / (2×X)

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke (tankönyv) tartalma alapján oldja meg őket!
1. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A készletgazdálkodás feladata az igények szerint lebonyolítandó forgalomban a gazdasági szempontok alapján készlet meghatározása és annak szinten tartása.
2. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! A készletgazdálkodásban használatos alapfogalmak: - a és zárókészlet, - a készlet, - a tételnagyság, - a biztonsági készlet, - a maximális készlet, - a szükséglet, - az idő, - a rendelési és - a forgási idő.
3. Csoportosítsa a készletgazdálkodással kapcsolatos fogalmakat és jelentésüket!
j: jelentésköteles készlet (Qj) r: rendelési tételnagyság (q) b: biztonsági készlet (Qb) m: maximális készlet (Qm)
Írja a fogalom előtti kisbetűt a jelentés elé!
Betű | Jelentés
| a megrendeléstől a rendelt tétel leszállításáig eltelt (utánpótlási) idő alatti szükséglet
| az esetenként megrendelt árumennyiség
| a kereslet véletlen ingadozásait vagy előre nem látható pótlási akadályokat egyenlíti ki
| a rendelési tételnagyság és a biztonsági készlet összege
4. Válassza ki a maximális készletet meghatározó szabályt! Jelölje be a helyes választ! A maximális készlet:
| a jelentésköteles készlet és a rendelési tételnagyság összege
| a rendelési tételnagyság és a biztonsági készlet összege
| a jelentésköteles készlet és a biztonsági készlet összege
| a jelentésköteles készlet a rendelési tételnagyság és a biztonsági készlet összege
5. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az árufajták (cikkek, cikkelemek) a raktárkészlet egymástól tulajdonságú és jellemzőjű áruk jelentik.
6. Egészítse ki a következő mondatot a hiányzó kifejezésekkel! Az ABC elemzés az egyes árufajták jellemzőjének alapul.